Berngeno mūšis

Berngeno mūšis (angl. The Berngen's Battle) yra daug gyvybių nusinešęs mūšis.

Istorija
Prieš įvykstant Berngeno mūšiui, vyko konfliktas tarp Anglijos Imperijos bei Škotijos Imperijos. Anglijos Imperijos imperatorius Džonas Wolfas norėjo gauti papildomų žemių, kurias Škotija pažadėjo duoti po Meteso mūšio. Bet paaiškėjo, jog Škotija apsigalvojo ir nesutinka duoti tų žemių, tad Džonas įsiuto ir paskelbė Škotijos Imperijai karą. Deja, tuometinis karas dar buvo nesibaigęs, tad reikėjo paskutinio mūšio, kuris viską išspręstų. Tas mūšis ir buvo Berngeno mūšis. Sunku patikėti, kaip buvo suniokotas, žemėmis sutrintas miestas, po Škotijos bei Anglijos kariuomenių prisilietimo. Daugelis civilių (miesto gyventojų) spėjo išsigelbėti ir sprukti iš mūšio lauko, bet pasiliko kai kurie luoši ar dar dėl kažkokių priežasčių, negalintys judėti, nesveiki žmonės. Pasak karo vado Adamo Hendlerio, vaizdas buvo šiurpus ir apgailėtinas. Beje, pats Adamas, nebegalėdamas daugiau pakęsti šio paskutinio mūšio, nusižudė. Nuo jo mirties kilo vis didesnė panika ir nežinomybė, tad Anglijos imperatoriui Džonui teko pasirašyti taikos sutartį. Nuo to laiko, karas tarp Škotijos ir Anglijos daugiau nebekilo.

Padariniai
Kaip ir minėta, mūšis buvo tiesiog siaubingas. Šiame mūšyje žuvo apie 4000 žmonių, dar 2600 - sužeisti. Iš viso kare žuvo maždaug 16000 žmonių. Žmones pasitiko badas, ligos bei sielvartas. Nuo šito irgi mirė tūkstančiai. Škotijos politikas Jonas Diveris apie tai atsiliepia: "[...] Nenoriu prisiminti viso šito košmaro, po tokių vaizdų galvojau, kad geriau jau būčiau negimęs. Šitas karas mums yra ženklas, kokie siaubingi gali būti konfliktai, iki ko jie priveda [...]".